![](https://www.sdu.dk/-/media/images/om_sdu/fakulteterne/sundhedsvidenskab/nyheder+2019/research+environment+photo_1440_520.png)
På vej mod nye behandlingsmuligheder til de svært overvægtige
Med en bevilling fra Danish Diabetes Academy vil Lasse Bach Steffensen hjælpe den type svært overvægtige, der i dag dør af blodpropper.
Der er måske hjælp på vej til de mange overvægtige og type 2 diabetikere: I dag dør de overvejende af en blodprop i hjerte eller hjerne som følge af åreforkalkning.
Men står det til Ph.d. Lasse Bach Steffensen fra Odense Universitets Hospital og Syddansk Universitet skal der udvikles ny medicin, der kan nedsætte dødeligheden og forbedre livskvaliteten hos denne voksende patientgruppe.
”Det lader til, at fedtvæv spiller en langt større rolle i udvikling af åreforkalkning end hidtil antaget
I sit postdoc-forløb – som han netop har fået støtte på 1,8 millioner kroner til fra Danish Diabetes Academy – vil han identificere de endnu ukendte sygdomsmekanismer, der driver denne patientgruppes øgede risiko for at få en blodprop som følge af åreforkalkning.
Masser af data til rådighed
Han har megen viden at stå på: Den stigende mængde information fra store humane genetiske studier er en enorm ressource til at opnå en ny sygdomsforståelse på en ikke-hypotese-drevet måde, forklarer Lasse Bach Steffensen.
-Til dato er der kortlagt over 160 steder i arvematerialet, der påvirker udvikling af åreforkalkning og dets komplikationer. Ved at kombinere denne viden med nylig tilgængelige data vedrørende gen-regulering i forskellige vævstyper har vi fundet, at en stor del af disse steder i arvematerialet direkte styrer bestemte geners udtryk i fedtvæv.
Det lader altså til, at fedtvæv spiller en langt større rolle i udvikling af åreforkalkning end hidtil antaget, siger han.
Hvilke gener påvirker fedme?
Lasse Bach Steffensen antager, at netop disse fedtvævs-afhængige mekanismer er centrale hos overvægtige og type 2 diabetikere, og planen er nu at undersøge, hvorvidt en række gener i fedtceller påvirker fedme, insulin-resistens og åreforkalkning. Det skal gøres ved brug af musemodeller.
De 3 gener, der har den mest udtalte effekt i mus, vil gruppen derefter validere i menneskeprøver fra the Danish Cardiovascular Screening Trial (DANCAVAS) og Odense Arterie Biobank.
Her vil de teste sammenhænge mellem disse gener forskellige mål for stofskifte- og hjertekarsygdom samt undersøge, om generne har forandret udtryk i fedtvæv fra overvægtige i forhold til fedtvæv fra normalvægtige.
-Vi mener, at de innovative metoder og det nyskabende forsøgsdesign, der er beskrevet i projektet, er en effektiv måde, hvorpå vi kan oversætte den stigende mængde information fra store genetiske studier til sygdomsmekanismer, hvilket i sidste ende giver mulighed for nye behandlingsstrategier for disse patienter, siger Lasse Bach Steffensen.
Kontakt
Lasse Bach Steffensen. MSc, Ph.d. Odense Universitets Hospital og Syddansk Universitet